ČAS KORONE
VELIKONOČNI PONEDELJEK
Na slovenskem je bil velikonočni ponedeljek dan plesnih zabav in splošnega veselja. Fantje in dekleta so za to priložnost lahko oblekli najlepšo obleko, ki so jo premogli. Na ta dan so hodili na obiske po pirhe, mladi pa v gostilne in v kmečko hišo na ples.
In ker ne moremo na ples, niti na obisk, smo nabirali pirhe virtualno.
In ker ne moremo na ples, niti na obisk, smo nabirali pirhe virtualno.
DVA NOVČIČA
Danes (18.4.2020) je naš nesojeni dan D. Danes bi se moral zgoditi naš 20. celovečerec, z gostom Ivanom Hudnikom. Ampak se bo zgodil. Enkrat. In takrat bo še boljši. Namesto prireditve lahko poslušate našo “paradno” pesem koncerta, ki s svojim besedilom ljudi bodri in jim daje upanje na boljši jutri. Še posebej v današnjih časih.
KORONIJADA
Člani skupine smo preprosti ljudje iz prečudovitega Polhovega Gradca. V znak podpore naše 20. letnice, smo vzeli v roke nekaj folklornega in domišljijo…
RIZIČNA SKUPINA
Glede na sliko, smo člani naše skupine vsi v rizični skupini Ampak ne, mi se ne damo. Še ne………
DRUŽENJE S KAVČA
Dragi moji.
Velikokrat mi rečete, joj… sem mogel vstati iz kavča in iti na folkloro….. No, zdaj vam ni treba! Oziroma ne smete!! Dokler traja korona. Zato pa, zasedite kavč, ne hodite nikamor, imejte se radi in predvsem ostanite zdravi!!! Ker vas imam rada. AnitaNo, in smo se videli. Vsak s svojega kavča.
Izvedeli smo mnogo koristnih informacij, predvsem pa smo se NASMEJALI za cel teden, do naslednjega druženja.
– Ciril je imel nesrečo s kolesom
– Zibelnika sta dobila še enega vnuka
– Olga je preživljala težke čase v ambulanti
– Mojca je praznovala rojstni dan
– Marko je zaseden z vajami z novim ansamblom
– Pečaverja sta rada v temi (je bolj romantično)
– Anita se je pobarvala na modro
– Francl je pokazal svoj ribji ulov
– Kuclarjem se ni uspelo povezati
– Jane je imel nujni telefon med video klicem
– Božnarja uživata s svojimi čebelami
– Hribernika sta že pripravljena na spanje v pižami
– Pogačarja uživata v sprehodih s kužkom
– ob naslednjem srečanju si vsi pripravimo pivo
– imeli smo folklorno-zabavni kviz
– smo bili ponosni na naš prvi virtualni nastop
– dogovorili smo se kako posneti folklornico
– vaje začnemo septembra (če bo situacija ok)
– letošnje praznovanje 20. letnice prestavimo na drugo leto
– vsi pregledajo zavihek 20. let in podajo pripombe
– glede praznovanj s pohanimi piškami pa še ni prišlo do končnega dogovora
Velikokrat mi rečete, joj… sem mogel vstati iz kavča in iti na folkloro….. No, zdaj vam ni treba! Oziroma ne smete!! Dokler traja korona. Zato pa, zasedite kavč, ne hodite nikamor, imejte se radi in predvsem ostanite zdravi!!! Ker vas imam rada. AnitaNo, in smo se videli. Vsak s svojega kavča.
Izvedeli smo mnogo koristnih informacij, predvsem pa smo se NASMEJALI za cel teden, do naslednjega druženja.
– Ciril je imel nesrečo s kolesom
– Zibelnika sta dobila še enega vnuka
– Olga je preživljala težke čase v ambulanti
– Mojca je praznovala rojstni dan
– Marko je zaseden z vajami z novim ansamblom
– Pečaverja sta rada v temi (je bolj romantično)
– Anita se je pobarvala na modro
– Francl je pokazal svoj ribji ulov
– Kuclarjem se ni uspelo povezati
– Jane je imel nujni telefon med video klicem
– Božnarja uživata s svojimi čebelami
– Hribernika sta že pripravljena na spanje v pižami
– Pogačarja uživata v sprehodih s kužkom
– ob naslednjem srečanju si vsi pripravimo pivo
– imeli smo folklorno-zabavni kviz
– smo bili ponosni na naš prvi virtualni nastop
– dogovorili smo se kako posneti folklornico
– vaje začnemo septembra (če bo situacija ok)
– letošnje praznovanje 20. letnice prestavimo na drugo leto
– vsi pregledajo zavihek 20. let in podajo pripombe
– glede praznovanj s pohanimi piškami pa še ni prišlo do končnega dogovora
210. MOZARTOVI DRUŽINSKI DNEVI
Kulturno umetniško društvo Serafin že od ustanovitve leta 1998 organizira Mozartove družinske dneve – Festival ljubiteljev klasične glasbe v Polhograjski graščini. Naša skupina redno sodeluje na njihovih prireditvah. In danes, 26.aprila 2020, so nas ponovno povabili k sodelovanju. Glede na trenutno situacijo, smo se odzvali še z večjim veseljem. Vabimo vas, da se današnje prireditve udeležite kar od doma. Kliknite na spodnjo povezavo in si za 45 minut popestrite nedeljsko popoldne.
FOLK(L)ORONICA
Folklorna dejavnost JSKD v teh dneh na svoji Facebook in Instagram strani vsak večer točno ob 20.00 objavlja posnetke, imenovane Folk(l)oronice. Na posnetku se vsak dan predstavijo posamezniki, ki so kakorkoli povezani s folklorno dejavnostjo. Gre za kratke posnetke (s telefonom, čisto preprosto). V posnetku izvemo kdo so, od kod so, kako so povezani s folklorno dejavnostjo in kako preživljajo obdobje korone, ko še vedno ni vaj, nastopov, srečanj, društvene dejavnosti … Naj bo čimbolj zanimivo – nekateri pojejo, plešejo, igrajo, drugi se kaj pohecajo, eni preprosto voščijo veliko zdravja. Bolj je unikatno, bolj je zanimivo. Vabljeni v našo družbo. Tudi našo skupino je JSKD povabil k sodelovanju. Zato smo zavihali rokave, se preoblekli v šentjoške noše, zavrteli pesem o Polhovem Gradcu in zaplesali. Kar vsi naenkrat. In nastala je pograjska folk(l)oronica.
ZAŠČITA PRED EPIDEMIJO
Prvi val epidemije je mimo, drugi še traja, tretji pa je na pohodu…….. Ampak mi se ne damo. Za našo varnost in varnost drugih, smo se zaščitili. Nekateri zeloooo, drugi malo manj, tretji pa še malo manj Eni jih nosijo čez celo glavo, nekateri čez nos, drugi pod nosom, tretji težko govorijo z masko….. Pač, vsak je našel svoj način
ŽIDANA MARELA
Z Židano marelo sodelujemo že preceeej let in sicer pri izvedbi slovenskih večerov za turiste. Leto za leto je (bilo) bolj uspešno. Vedno smo se spomnili kaj novega, vsak nastop je bil doživetje zase. Vsako srečanje je bilo drugačno. Drugi ljudje, druga država, drugačna energija. Skupno vsem nastopom pa je: dobra volja in prijeten večer.
Smo pa za vzpodbudo, predvsem pa za PODPORO našim židancem, priredili nekaj fotografij, posnetih pred korono
PUST BREZ ……… NI PUST
Le kdo ne mara pustovanja, slovenskega ljudskega običaja, ki preganja zimo in kliče pomlad? Pustni teden ne predstavlja le časa, ko se našemimo, temveč ima za slovenski narod bistveno večji pomen. Pust je masten okoli ust! Tudi običaj pripravljanja krofov smo ohranili vse do danes, čeprav so danes tudi krofi obilnejši in napolnjeni z okusno marmelado. Eden izmed rekov, ki jih povezujemo s pustovanjem, pravi: »Za pusta morajo biti siti ljudje, živina in duhovi«. Ljudje so v starih časih verjeli, da bogato obložena jedilna miza kar kliče po rodovitni zemlji in bogatem pridelku. Tudi, če je bila pri hiši revščina, je veljalo, da se morajo ljudje v pustnem tednu dobro najesti. Pustu namreč sledi 40-dnevni post.
Ni povsem jasno, od kod izvirajo krofi. Medtem ko mnogi menijo, da so jih poznali že v antiki, so drugi prepričani, da krofi izvirajo z Dunaja. Slovenci smo njihovo ime zagotovo izpeljali iz nemške besede »Krapfen«. Menda o nastanku krofov obstaja tudi legenda, ki pravi, da je nesrečno zaljubljena kuharica testo za kruh namesto v pečico vrgla v vročo mast in tako so nastali krofi. Tudi v povezavi s krofi obstaja rek, na katerega smo danes že pozabili, pravi pa tako: »Če se za pusta ne bomo najedli krofov, se poleti ne bo sušilo seno!« In tako še danes velja, da je potrebno na pustni torek jesti obilno. Če smo še pred nekaj leti pripravljali prekajene krače, svinjske glave, svinjske juhe in krompirjeve solate, so se do danes ohranili zgolj krofi ali flancati, na tradicionalno kosilo pa kar nekako pozabimo.
(Sara Savec, Slovenski ljudski običaji: Pustovanje, revija Slovenec, 25.2.2021)No, mi pa nismo pozabili. Folkloristke so napekle krofov, flancatov in buhteljnov za celo vas. In potem…………. smo po stari navadi……… KROFE POJEDLI, REBRA PA OBRALI
Ni povsem jasno, od kod izvirajo krofi. Medtem ko mnogi menijo, da so jih poznali že v antiki, so drugi prepričani, da krofi izvirajo z Dunaja. Slovenci smo njihovo ime zagotovo izpeljali iz nemške besede »Krapfen«. Menda o nastanku krofov obstaja tudi legenda, ki pravi, da je nesrečno zaljubljena kuharica testo za kruh namesto v pečico vrgla v vročo mast in tako so nastali krofi. Tudi v povezavi s krofi obstaja rek, na katerega smo danes že pozabili, pravi pa tako: »Če se za pusta ne bomo najedli krofov, se poleti ne bo sušilo seno!« In tako še danes velja, da je potrebno na pustni torek jesti obilno. Če smo še pred nekaj leti pripravljali prekajene krače, svinjske glave, svinjske juhe in krompirjeve solate, so se do danes ohranili zgolj krofi ali flancati, na tradicionalno kosilo pa kar nekako pozabimo.
(Sara Savec, Slovenski ljudski običaji: Pustovanje, revija Slovenec, 25.2.2021)No, mi pa nismo pozabili. Folkloristke so napekle krofov, flancatov in buhteljnov za celo vas. In potem…………. smo po stari navadi……… KROFE POJEDLI, REBRA PA OBRALI
VELIKI PONEDELJEK
Na slovenskem je bil velikonočni ponedeljek do druge svetovne vojne dan plesnih zabav in splošnega veselja. Običaj bi sicer radi ohranili, ampak nam trenutne razmere prepovedujejo. Družiti se ne moremo, plešemo pa lahko!!!! Vsak pri sebi doma.
![](data/files/ciril-354x400.jpg)
SLOVENSKA BAKLA 2021
Slovensko baklo za olimpijske igre Tokio 2020 so izdelali v Skupini SIJ – Slovenski industriji jekla. Izdelana je iz nerjavnega jekla in bukovega lesa. Oblika in izbor materialov sta prepletena z močno simboliko: reciklirano nerjavno jeklo kot simbol trdnosti in trajnosti ter bukov les kot simbol modrosti in samozavesti. Plamenico zaključuje krona v silhueti Triglava. Ročaj iz bukovega lesa objema pet olimpijskih krogov, simbolov povezovanja. Plamen v kroni širi svetlobo, simbol upanja.
Slovenska bakla je simbol povezovanja. Z njenim popotovanjem po Sloveniji v spremstvu njene ambasadorke Urške Žolnir Jugovar in tekačev, nosilcev plamenice, želimo povezati občanke in občane iz vseh 212 občin, v njih prebuditi jekleno voljo in širiti vrednote olimpizma.
In del te zgodbe je bil tudi par naše folklorne skupine, ki je baklo ponesel v domači, pograjski noši; na katero smo vsi tako zelo ponosni. Prispevek potovanja 8. dneva, si lahko preberete na uradni spletni strani slovenske bakle.
ŽIVEL 1. MAJ
Zdaj že lahko rečemo, da smo se včasih za 1. maj veliko družili. In lahko tudi rečemo, da smo ga letos preživeli glede na vsakdanje omejitve, vsak zase…